גם זו לטובה כתב:שמעתי להקשות מ"ט לא נימא הכי נמי לעניין מכונית
חובב_ספרים כתב:הנתיבות איירי בהורג בהמת ונמצא טריפה שאינו משלם לו אלא דמי טריפה שמזיק א"צ לשלם רק כפי מה ששוה באמת ולא כפי מה שיכול להונות. אבל זה רק בנמצאת טריפה ממש. מעולם לא שמענו שמזיק בהמה יכול לפטור עצמו בטענה דלמא טריפה היא. וצ"ל דאע"פ שאין הולכים בממון אחר רוב מאחר שאנשים אינם חוששים להמיעוט נמצא שמחיר השוק הוא כפי מה שמשלמים עליו בלי לחוש שהוא טריפה. ודוקא היכא שנתברר בודאות שהוא טריפה אינו חייב דנמצא שמחיר השוק היה בטעות, אבל כל שלא נתברר שיש כאן טעות במחיר השוק בודאי נחשב שווי החפץ.
חובב_ספרים כתב:צ"ע אם שייך נפסק לגבי איסורא כשאין בזה שום נ"מ לגבי איסורא. וזה בעצם קושית רעק"א שהביא הרב עושה חדשות, דבשלמא בהמה טהורה נפסק לגבי איסור משא"כ לגבי בהמה טמאה.
חובב_ספרים כתב:איני מבין השאלה. היזק תלוי בשווי הממוני ואם אנשים משלמים מחיר מסויים ואינם חוששים שהמכונית טריפה וע"י הזיקו נפחת דמיו הרי זה היזק. כשאתה קונה מכונית אפשר לחוש לטריפה אבל זה אינו משנה מחיר השוק.
אוצר החכמה כתב:אדם מציע למכירה כרטיס הגרלה אחרי ההגרלה אבל לפני שהתפרסמו התוצאות. בא מישהו ושרף את הכרטיס?
כאן גם אפשר לברר אם באמת זכה או לא וטוען השורף הרי באמת לא זכה.
ובעצם מה זה משנה אם זה אחר ההגרלה או לפני ההגרלה?
עושה חדשות כתב:לגבי סיפור האגרטל וכן השורף כרטיס הגרלה וכו', שלח לי ידיד הצופה רבות בפורום אבל איננו רשום, 2 שיעורים של הרב אהרן פוגל משכונת עזרת תורה בירושלים, ומצאתי בהם דברים נאים ומעוררי ענין. מצו"ב.
ע"ז בדיוק מוסבים דברי הרעק"א הנ"ל ושאר אחרו', שהק' למה המכה בהמה משלמנה וניחוש דלמא טריפה היא, וכו'.פרי יהושע כתב:לא הבנתי שורש השאלה - זה הלא ברור שרובא דליתא קמן המתבסס על מנהגו של עולם גם בדיני ממונות אזלינן בתר רובא והדברים ידועים למכביר.
עושה חדשות כתב:ע"ז בדיוק מוסבים דברי הרעק"א הנ"ל ושאר אחרו', שהק' למה המכה בהמה משלמנה וניחוש דלמא טריפה היא, וכו'.פרי יהושע כתב:לא הבנתי שורש השאלה - זה הלא ברור שרובא דליתא קמן המתבסס על מנהגו של עולם גם בדיני ממונות אזלינן בתר רובא והדברים ידועים למכביר.
חשבתי כעת שאם אדם הזיק לחבירו מאה בהמות, ויש בממוצע עשר אחוז טריפות, ודאי לא ישלם יותר מתשעים. אפילו שבשאר דיני התורה הולכים בתר רובא גם כאשר יש צירוף סטטיסטי החורג מגבולות ההיגיון, (ונתבאר כאן בהרחבה), מ"מ לגבי דיני ממונות זה לא שייך, כי בעצם הרי ל"מ רוב להוציא ממון, אלא רק מכח הסברא המציאותית שלא נחתינן לספיקא, אבל במקרה הנ"ל ודאי לא ישלם יותר מתשעים.
מה דעתכם?
ההוא דאמר כתב:מעניין זה
ראה: viewtopic.php?f=46&t=44264#p521810
שב שמעתתא ש"ב פ"ד כתב:דודאי היכא דליכא ריעותא ואין מקום להסתפק ודאי לא נחתינן לספיקא, וכגון טבח שלקח בהמה ונאבדה ותובע המוכר הדמים ודאי לא מצי לוקח טעין אימר טריפה היתה והיה מקחי מקח טעות ואין הולכין בממון אחר הרוב, דכיון דליכא מקום ריעותא לספק ודאי לא נחתינן לספיקא, והא דאין הולכין בממון אחר הרוב היינו היכא דהספק לפנינו ויש במה להסתפק
עושה חדשות כתב:נניח שהוא כבר שילם סכום תואם לשווי של 90 בהמות בריאות, פלוס עשר בהמות טריפות.
כעת הניזק בא לתבוע את הפער, מתוך הנחה שעל כל בהמה ובהמה נפסק שהיא לא טריפה.
(ובמידה ומבורר לפנינו טריפותה של הבהמה, הרי אין הניזק חייב לשלמה כבהמה בריאה).
היתכן לחייב אותו להשלים את הפער, כאשר הסיכוי לכך שהוא חייב בתשלום זה שואף לאפס?
חובב_ספרים כתב:הנתיבות איירי בהורג בהמת ונמצא טריפה שאינו משלם לו אלא דמי טריפה שמזיק א"צ לשלם רק כפי מה ששוה באמת ולא כפי מה שיכול להונות. אבל זה רק בנמצאת טריפה ממש. מעולם לא שמענו שמזיק בהמה יכול לפטור עצמו בטענה דלמא טריפה היא. וצ"ל דאע"פ שאין הולכים בממון אחר רוב מאחר שאנשים אינם חוששים להמיעוט נמצא שמחיר השוק הוא כפי מה שמשלמים עליו בלי לחוש שהוא טריפה. ודוקא היכא שנתברר בודאות שהוא טריפה אינו חייב דנמצא שמחיר השוק היה בטעות, אבל כל שלא נתברר שיש כאן טעות במחיר השוק בודאי נחשב שווי החפץ.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 500 אורחים